Copyright: HC11BROPomoč ver. 1.1


Samozagonsko (“BOOTSTRAP”) razvojno orodje

Orodje izkorišča samozagonski način dela, ki je eden izmed štirih možnih pri mikrokrmilnikih HC11. Sproži se po resetu s predhodno izpolnitvijo določenih pogojev. Omogoča testiranje krajših programov shranjenih v vgrajenih bralnih ali bralnopisalnih pomnilnikih. Ta način je eden izmed samostojnih in ima vse lastnosti slednjih.


PREDSTAVITEV

HC11BRO je SAMOZAGONSKO (BOOTSTRAP) RAZVOJNO ORODJE sestavljeno iz  programskega in strojnega dela s ciljnim mikrokrmilnikom iz družine HC11. Prvi omogoča vnos zbirniške programske kode, njeno kompaliranje in programiranje ciljnega mikrokrmilnika preko serijskih vrat, drugi pa hitro in enostavno kontrolo programa v praksi. Program sestavlja:

•	Urejevalnik, za vnos izvorne kode,

•	prečni prevajalnik, za pretvorbo izvorne kode v objektno,

•	programator, ki omogoča programiranje mikrokrmilnikov,

•	in programski simulator.


O AVTORJIH

Avtorja, Ivan Pavlič in Rudi Fele, sva zaposlena na Srednji tehniški in poklicni šoli kot učitelja strokovno teoretičnih predmetov. S programiranjem mikrokontrolerjev se ukvarjava že več kot desetletje. Kupljena razvoja orodja so praviloma draga, zato sva jih več razvila tudi sama.

Prve različice orodja HC11BRO so delovale že v okolju DOS, ker pa imajo mlajši programeri od oken razvajene oči je bila potrebna prilagoditev na slednje.

Orodje je v nenehni dodelavi, zato so morebitni predlogi, vprašanja ali komentarji zelo dobrodošli.

Dosegljiva sva na straneh:

ivan.pavlic@guest.arnes.si

rudi.fele@guest.arnes.si


NAMESTITEV PROGRAMA

Nameščanje programa vam ne bo delalo preglavic. Zagonsko datoteko le aktivirate. Avtorja predlagata, da projektne datoteke shranjujete v podmeni »\Primeri«.


POVEZAVA Z RAČUNALNIKOM PC

Delo programa ni pogojeno s priklopom strojnega dela. Izjema je programator, ki bo javil napako. Za povezavo uporabite k strojnemu delu pridjan kabel, katerega priključek spojite na prosta serijska vrata PC-računalnika (COMx). Potrebne so še nastavitve serijskih vrat in izbira mikrokrmilnika.

Napačno nastavitve vrat ali nepovezanost programatorja s PC-jem bo  javil program z znakom razklenjenega člena v svoji sporočilni vrstici


 VSE O LICENCI

Program HC11BRO potebuje za svoje polno delovanje avtorsko licenco. Brez slednje je možno lastne programe samo pisati in prevajati, ne pa tudi kontrolirati v praksi. Na dosegljivost licence Vas bo program večkrat opomnil, v sporočilni vrstici pa bo izrisan znak: .

Pot do licence je enostavna:

•	v meniju programa sledite poti Pomoč/ O programu,

•	pritisnete na tipko “ZAHTEVA LICENCE”,

•	avtorju pošljete kodo vašega programa in računalnika.

V roku 24-tih ur bo z Vami vzpostavljen kontakt. Prejeli boste datoteko HC11licenca.dat, ki vsebuje kodo potrebno za polno delovanje vašega programa. Datoteko shranite v imenik  programa HC11BRO in zaženite program. V primeru nevšečnosti se obrnite na avtorja!


UREJEVALNIK

Urejevalnik je tekstovno okno in ga uporabljamo za sestavljanje, urejanje in ogled tekstovnih datotek. Med urejanjem si lahko pomagamo z nekaterimi ukazi značilnimi za okolje oken, katere najdemo v podmeniju Uredi, nekateri pa so prisotni tudi na orodni vrstici. V sporočilni vrstici lahko odčitamo skupno število vrstic v programu in število vrstice v kateri je kazalec.

Urejevalnik podpira naslednje končnice datotek:

*.asm	zbirniška izvorna koda,

*.obj objektna koda v Motorolinem S-zapisu (“S-record”),

*.rpt	izpis ali mest napak v programu ali strojne kode prevedenega programa.


O PREVAJALNIKU

Prevajalnik je poznani Motorolin “freeware” AS11 prevajalnik nemenjen delu v DOS-okolju. Je vrstično naravnan. Vsaka vrstica izvorne kode je sestavljena iz večih polj ločenimi z znakom presledka ( ). Sintaksa vrstice je naslednja:

<labela>	<koda>   <operand> <komentar>

Primer:

DODAJ	ADDA	#10	 k vsebini registra A prištej 10


UKAZI PREVAJALNIKU

So namenjeni le prevajalniku. Njihova sintaksa se razlikuje od enega prevajalnika do drugega. Prevajalnik AS11 je enostaven, zato ne dopušča uporabo velikega števila takih ukazov. Med slednjimi najdemo:

IF, ELSEIF, ENDIF, IFNOT

SET, SETNOT,

MACRO, MACROEND,

OPT


OPT

Sintaksa:	OPT  <parameter1>, <parameter2>…

Opt ukaz je specifičen za prevajalnik AS11. Uporabljamo ga lahko za nastavljanje dela med prevajanjem izvorne kode. Število parametrov je prilagojeno našim željam. Dovoljeni so naslednji parametri:

•	<c>, povzroči štetje urinih ciklov za vsak ukaz posebej in izpis v datoteko.

•	<noc>, izključi štetje,

•	<l>, izpiše prevedeni program,

•	<s>, na koncu izpisa je dodana tudi tabela simbolov,

•	<nol>, zaključi izpis od mesta ukaza naprej.


POLJE LABELE

Labela ali oznaka je zaporedje znakov. Poveča razumljivost programa, v objektni kodi pa jo prevajalnik nadomesti z naslovom. Pri labelah velja ločitev med velikimi in malimi črkami. Če je prvi znak v vrstici zvezdica (*), je vse besedilo v isti vrstici za tem obravnavani kot komentar. Prvi znak v vrstici mora biti prazen prostor ( ) kadar vrstica nima oznake. Pravilna uporaba oznak zahteva:

•	do 32 znakov v labeli,

•	prvi znak črka, (.) ali (_),

•	da se konča s presledkom ( ), tabulatorjem (	) ali dvopičjem (:),

•	da se ista oznaka v programu ne pojavlja večkrat.

Primera nepravilnih oznak: $SKOK,  1_IZPIS

Primera pravilnih oznak: _TEST, Testiranje1Znaka


POLJE KODE

Polje kode lahko vsebuje kodo MC68HC11 ukaza za CPE mikrokrmilnika ali psevdoukaz oziroma predprocesorski ukaz prevajalniku.

•	Kode ukazov so črkovne kombinacije (okrajšave), ki so v strojnem jaziku nadomeščene z binarnimi števili dolžine en zlog (npr. LDAA, INC…);

•	Pseudoukazi, ki so namenjeni organiziranju napisanega programa in v pomoč prevajalniku (npr. ORG, EQU…),

•	Ukazi prevajalniku.


POLJE OPERANDA

Zbirnik uporablja polje operanda v povezavi s poljem kode. Operandi so lahko simboli, konstante ali matematični izrazi. Zapis operanda vpliva na način izbranega naslavljanja, to je način, kako pride procesor do želenega podatka.


PSEVDOUKAZI

So pomemben del programa napisanega v zbirniškem jeziku. Določijo lahko lokacijo programa v naslovnem prostoru, vrednosti konstant in simbolov, vsebino pomnilniških lokacij… Namenjeni so prevajalniku. Običajni psevdoukazi so:

ORG

EQU

RMB

FCB

FCC

FDB

END


POLJE KOMENTARJA

Komentar poveča razumljivost programa, saj praviloma osvetli globji pomen vrstice. Komentar se od drugih znakov operanda loči po najmanj enem presledku. Tudi cela vrstica je lahko komentar. Pomembno je le, da se začne s znakom zvezdice (*).


SIMBOLI

Sintaksa:	<simbol>  EQU <konstanta>

Primeri:

KONSTANTA	EQU	10	konstanto nadomesti z 10

NASLOV	EQU	$BC40

BRA	*	neskončna zanka

Simboli nadomeščajo 8- ali 16-bitno celo število med prevajanjem.  Dovoljena je tudi uporaba posebnega simbola (*), ki predstavlja trenutno 16-bitno vrednost registra PC. Maksimalno število karakterjev v simbolu je 16.


KONSTANTE

Konstante so cela števila. Lahko so:

•	decimalna (brez predpone) in v območju od –32768 do 65535,

•	 heksadecimalna, ki se začnejo z znakom ($) in nadaljujejo z največ štirimi znaki 0 do F,

•	binarna, z vodilnim znakom (%) in največ šestnajst mestno dolžino,

•	oktalna (@), katera uporabljamo redkeje,

•	ASCII, katera se začenjajo z znakom (').

Primeri:

-89, 3456, $2341, $45, %00001111, @325, 'A


  MATEMATIČNI IZRAZI

Lahko jih sestavljajo konstante, simboli in matematične operacije. Zbirnik jih preračuna ter vstavi na mesto operanda. Računanje poteka od leve proti desni brez upoštevanja oklepajev. Povečajo razumljivost zapisanih konstant. Dovoljeni operatorji so:

•	+ za seštevanje, - odštevanje, * množenje, / deljenje, in % ostanek pri deljenju,

•	& bitna IN-operacija,| bitna ALI-operacija, << logični pomik levo, >> logični pomik desno, ~ prvi komplement.


ORG

Sintaksa:	<labela> ORG <naslov>

Primer:	ORG  $2000

Je eden najpomembnejših psevdo ukazov. Definira naslov v spominskem prostoru, kjer se nahaja program ali podatki zapisani za ORG ukazom. Uporaba labele <Labela>  ni obvezna.


EQU

Sintaksa:	<labela> EQU <konstanta>

Primer:	Konstanta  EQU  45

Je eden izmed najpogosteje uporabljenih psevdoukazov. Zelo poveča razumljivost napisanega programa. Prevajalnik med delom na mesta oznak vstavi konstante. Uporaba labele je nujna!


RMB

Sintaksa:	<labela> RMB <število>

Primer:	RMB  10

Ukaz rezervira <število> zlogov v pomnilniku za rezultat, tabelo ali polje. Uporaba labele poveča razumljivost.


FCB

Sintaksa:	<labela> FCB <zlog>, ... , <zlog>

Primer:	FCB  $D4, %01010011, 45

FCB ukaz priredi enemu ali več zlogom konstantno vrednost v območju od 0 do 255. Uporaba labele poveča razumljivost programa.


FCC

Sintaksa:	<labela> FDB ”<tekst>”

Primer:	FCC  “Primer teksta”

Pseudoukaz shrani ASCII-kode znakov teksta ”<tekst>” v zaporedne spominske lokacije. Uporaba label poveča razumljivost.


FDB

Sintaksa:	<labela> FDB < 16-bitno število>, ...

Primer:	FDB  $FFFF

Psevdoukaz je 16-bitna različica ukaza FCB, saj shrani operand v dve zaporedni pomnilniški lokaciji. Uporaba labele poveča razumljivost.


END

Sintaksa:	END

Primer:	END

Psevdoukaz END označuje konec programa. Programska koda, ki ukazu sledi ne bo prevedena.


NASTAVLJANJE DELA PREVAJALNIKA

Na delo prevajalnika je možno vplivati z nastavljanjem zagonskih parametrov, ki so pridjani izvorni datoteki *.asm ob njenem prevajanju. Parametre je možno nastavljati v oknu  z imenom Nastavitve prevajalnika (pot: Prevajalnik/ Nastavitve):

•	potrditveno polje Ustvari ukaže prevajalniku naj ustvari datoteko tipa *.lst, ki vsebuje razširjene rezultate prevajanja nujne za delo simulatorja,

•	potrditveno polje Dodaj tabelo label priključi datoteki *.lst tabelo label z dodanimi naslovi,

•	potrditveno polje Dodaj števec vrstic vsaki vrstici pridja štirimestno desetiško število tekoče vrstice,

•	potrditveno polje Dodaj ukazne periode doda vsaki programski vrstici število ukaznih period (izraženo v urinih ciklih) potrebnih za izvršitev ukaza.


BRANJE REZULTATOV PREVAJANJA

Po končanem prevajanju nam prevajalnik javi rezultat pretvorbe s posebnim oknom, hkrati pa zaključi ustvarjanje datotek, potrebnih za branje morebitnih napak ter strojne kode (TEMP$$.RPT) in datotek potrebnih za programiranje ciljnega mikrokrmilnika (TEMP$$.OBJ). Vsebino prvih lahko prečitamo z aktiviranjem ukaza “Branje poročila”. Popoln ogled strojne kode pa je mogoč le v datoteki tipa TEMP$$.LST.


O PROGRAMATORJU

Programator omogoča prenos  objektne kode zadnje uspešno prevedene datoteke TEMP$$.OBJ iz računalnika PC v ciljni mikrokontroler preko serijskega kanala. Objektna koda mora biti zapisana v Motorolinem S-zapisu. Pred programiranjem je potrebno napraviti nastavitve v podmeniju programatorja in povezati ciljni sistem z računalnikom PC. Programator je možno zagnati iz njegovega podmenija ali orodnim gumbom. Hitrost prenosa, izbrani serijski kanal, tip mikrokrmilnika in še nekatere druge nastavitve je možno odčitati v statusni vrstici glavnega okna. Pred programiranjem je potrebno ciljni sistem resetirati( pritisk RDEČE tipke). Pritisk orodne tipke sproži prenos programske kode, na prikazovalniku pa lahko opazujemo uspešnost programiranja v vsakem trenutku. Programator kontrolira dolžino programske kode in javi napako, če je ta predolga (prvo informacijo o dolžini programske kode je mogoče dobiti že v datoteki poročila po uspešnem prevajanju). Po programiranju vgrajenega pomnilnika RAM se program zažene avtomatsko, po programiranju EEPROM – a  pa je potrebno prestaviti mostiček ( nahaja se med integriranima vezjema MB 10416B in MC14066) v zgornji položaj in pritisniti reset.


IZBIRA MIKROKRMILNIKA

Pred programiranjem je potrebno določiti vrsto ciljnega mikrokrmilnika. Tip je vseskozi izpisan v sporočilni vrstici glavnega okna. Program omogoča vnos novih tipov mikrokrmilnikov, hkrati pa ponuja izbiro med “pogostejšimi” predstavniki družine HC11. Na plošči sta še izbirna gumba s katerima določimo vrsto programskega pomnilnika.

Vnos novih tipov mikrokrmilnikov je treba omogočiti z obkljukanjem »Dodajanje tipov mikrokrmilnikov« v oknu nastavitev (Orodja\ Nastavitve). Nato se je potrebno vrniti v okno »Izbira ciljnega mikrokrmilnika« (Programator\ Izbira mikrokrmilnika).

Vnos sprožite s pritiskom na tipko DODAJ, ob prethodnem vpisu novega tipa in kapacitet vgrajenih pomnilnikov v zlogih. Popravljanje ali odstranjevanje sprožimo z dvoklikom na oznako nezaželjenega mikrokrmilnika.


NASTAVITVE SERIJSKIH VRAT

Program zaradi objektivnih razlogov ne dopušča veliko maneverskega prostora. Poišče inštalirana serijska vrata in omogoča njihovo izbiro (oznako nastavljenih vrat lahko odčitamo v sporočilni vrstici programa). Napačna nastavitev vrat je lahko eden od vzrokov za neuspešno povezavo med računalnikom in ciljnim sistemom, kar je možno zaslediti v sporočilni vrstici [image].

Verzija ima dodelan algoritem programiranja, ki bistveno poveča hitrost programiranja.


SESTAVA GLAVNE MENIJSKE VRSTICE

Glavno menijsko vrstico sestavljajo naslednji podmeniji:

Datoteka

Orodja

Prevajalnik

Programator

Simulator

Okno

Pomoč


PODMENI DATOTEKA

Podmeni vsebuje ukaze za delo z datotekami:

Nova	Ustvari novo datoteko

Odpri	Odpri obstoječo tekstovno datoteko

Zapri	Zapri aktivno tekstovno datoteko

Shrani kot…	Shrani aktivno datoteko pod imenom…

Tiskaj	Tiskaj aktivno datoteko

Izhod	Zapri program HC11BRO


NOVA (podmeni Datoteka)

Z ukazom odpreš prazen list na katerega lahko zapišeš novo programsko izvorno kodo.

Bljižnici:

Orodni gumb:

Tipke:	Ctrl+N


ODPRI (podmeni Datoteka)

Z ukazom odpreš obstoječo tekstovno datoteko.

Bljižnici:

Orodni gumb:

Tipke:	Ctrl+O


ZAPRI (podmeni Datoteka)

Ukaz zapre izbrano okno.


SHRANI (podmeni Datoteka)

Z ukazom shraniš že imenovano datoteko na disk.

Bljižnici:

Orodni gumb:

Tipke:	Ctrl+S


TISKAJ (podmeni Datoteka)

Ukaz omogoči tiskanje izbrane datoteke. Pred tiskanjem se pojavi standardno tiskalniško okno.

Bljižnici:

Orodni gumb

Tipke:	Ctrl+P


IZHOD (podmeni Datoteka)

Ukaz omogoči izhod iz programa HC11BRO. Pred zaprtjem se pojavi varnostno sporočilo, ki onemogoči izgubo neshranjene programske kode.

Bljižnica:

Orodni gumb:


PODMENI ORODJA

Podmeni ponuja možnost uporabe nekaj tipičnih okenjskih orodij:

Razveljavi	Razveljavi zadnjo operacijo

Odreži	Označen tekst odreži

Kopiraj	Označen tekst kopiraj v odložišče

Prilepi	Tekst iz odložišča prilepi v datoteko

Izberi vse	Izberi tekst cele datoteke

Najdi	Poišči tekst v datoteki


RAZVELJAVI (podmeni Orodja)

Ukaz omogoča razveljavitev zadnje sprožene operacije.

Bljižnici:

Orodni gumb:

Tipke:	Ctrl+U


ODREŽI (podmeni Orodja)

Ukaz omogoča rezanje označenega teksta v izbrani datoteki.

Bljižnici:

Orodni gumb

Tipke:	Ctrl+X


KOPIRAJ (podmeni Orodja)

Je tipičen okenjski ukaz, ki omogoča kopiranje označenega teksta v odložišče.

Bljižnici:

Orodni gumb

Tipke:	Ctrl+C


PRILEPI (podmeni Orodja)

Je tipičen okenjski ukaz, ki omogoča kopiranje teksta iz odložišča v izbrano datoteko.

Bljižnici:

Orodni gumb

Tipke:	Ctrl+V


IZBERI VSE… (podmeni Orodja)

Ukaz omogoča enostavno izbiro celotnega teksta datoteke.

Bljižnica:

Tipke:	Ctrl+A


NAJDI… (podmeni Orodja)

Ukaz omogoča iskanje teksta v aktivni datoteki.

Bljižnici:

Orodni gumb:

Tipke:	Ctrl+F


PODMENI PREVAJALNIK

Podmeni ponuja ukaze za upravljanje s prevajalnikom:

Nastavitve	Omogoča nastavljanje prevajalnika

Zaženi	Sproži prevajanje izbrane datoteke

Branje poročila	Beri rezultate prevajanja


ZAŽENI (podmeni Prevajalnik)

Ukaz omogoča prevajanje aktivne datoteke.

Bljižnica:

Orodni gumb:


BRANJE POROČILA (podmeni Prevajalnik)

Ukaz omogoči branje rezultatov  pretvorbe (datoteka TEMP$$.RPT).

Bljižnica:

Orodni gumb:


PODMENI OKNO

Podmeni ponuja ukaze za razvrstitev oken v glavnem oknu in hitro preklapljanje med njimi:

Razvrsti horizontalno

Razvrsti kaskadno


RAZVRSTI HORIZONTALNO (podmeni Okno)

Ukaz omogoči horizontalno razvrstitev oken z datotekami v glavnem oknu.

Bljižnica:

Orodni gumb


RAZVRSTI KASKADNO (podmeni Okno)

Ukaz omogoči horizontalno razvrstitev oken z datotekami v glavnem oknu.

Bljižnica:

Orodni gumb


PODMENI SIMULATOR

HC11BRO ima vgrajen programski simulator. Aktivira se z pritiskom na orodno tipko ali podmenujsko postavko Zaženi.

Bljižnica:

Orodni gumb:


PODMENI POMOČ

Podmeni ponuja možnost pridobivanja informacij o avtorjih, verziji programa, omejitvah…

Vsebuje ukazni vrstici:

O programu	Informacije o verziji programa, licenci…

Vsebina	Prikaže vsebino pomoči


O PROGRAMU (podmeni Pomoč)

Ukaz odpre okno z informacijami o verziji programa in avtorjih. V oknu je tipka “ZAHTEVA LICENCE”, ki sproži postopek za pridobitev licence.


VSEBINA (podmeni Pomoč)

Ukaz omogoča pregled vsebine pomoči.

Bljižnica:

Orodni gumb:


PODMENI PROGRAMATOR

Podmeni ponuja možnost brisanja vgrajenega pomnilnika EEPROM in nastavitev programatorja in njegov zagon:

Izbira mikrokrmilnika

Nastavitev serijskih vrat

EEPROM briši

Zaženi


ZAŽENI (podmeni Programator)

Ukaz aktivira programator.

Bljižnica:

Orodni gumb:


EEPROM briši (podmeni Programator)

Ukaz omogoča brisanje vgrajenegapomnilnika  eeprom v celoti. Pred brisanjem je treba vpisati začetno pomnilniško lokacijo pomnilnika.


SIMULATOR

Orodje HC11BRO ima vgrajeno programski simulator HC11BROSIM. Zmogljivost simulatorja je prilagojena šolskemu okolju. Je enostaven in hitro

razumljiv, čeprav ima vgrajen večino orodij  »tujih profi« simulatorjev.

Simulator je treba zagnati iz programa HC11BRO preko podmenuja Simulator ali orodne tipke:

Spodnje strani vsebujejo koristne informacije o simulatorju:

1.	Odpiranje datoteke

2.	Delo s simulatorjem

3.	Uporaba vgrajenih orodij

4.	Omejitve


ODPIRANJE DATOTEKE

Pred novo simulacijo je treba odpreti datoteko, katere kodo želimo testirati. V odpiralnem oknu je vpisano ime »tipične« , zadnje uspešno prevedene datoteke TEMP$$.LST. Imena običajno ne spreminjamo.

Po odpiranju se pojavi novo okno, ki omogoča izbiro med običajnima reset vektorjema manjših tipov HC11 mikrokrmilnikov. Izbiro napravimo glede na vrsto pomnilnika za katerega je program napisan. Privzeta vrednost je RAM[$000].

*Če nam med koračnim izvajanjem programa simulator javlja napačno kodo ukaza je verjetno napaka v napačni nastavitvi reset vektorja.


DELO S SIMULATORJEM

Pred delom je možno spremeniti le pisavo glavnega okna (Orodja\ Nastavitve urejevalnika\).

Med testiranjem lahko uporabljamo orodja podmenuja Simulator:

Simulacija Start / Stop

Korak po…

Ponoven zagon

Od kurzorja…	Izvajanje ukazov od trenutne pozicije 	kurzorja naprej

Vstavi prekinitveno točko	V vrstico vstavi prekinitveno točko

Odstrani prekinitveno točko	Odstrani …

Dovoljene zunanje prekinitve	Potrditev izbire omogoča proženje 	zunanjih prekinitev /IRQ in /NMI s 	tipkama v orodni vrstici

Briši	Omogoča brisanje lokacij EEPROMA

Osveži programski pomnilnik	Ukaz osveži naslovni prostor in zagotovi 	razmere, ki so bile pred simulacijo

Nastavitve A/D pretvornika	Pred uporabo simulacije z vključenim A/D 	pretvornikom je treba nastaviti vhodno 	analogno napetost


OMEJITVE

Simulator omogoča uporabo večjega števila vgrajenih enot (časovnikov v vseh načinih dela, paralelnih vrat, A/D pretvornikov…). Kot večina programskih simulatorjev ima tudi ta nekatere omejitve, ki izhajajo predvsem iz smiselnosti in kompleksnosti programskih rešitev, zato ne omogoča uporabo:

•	serijskih vmesnikov SCI in SPI,

•	programiranje EEPROM-a je možno z uporabo orodja Spominske lokacije,

•	nožica PA7 je samo vhod,

•	paralelnih prekinitev, prekinitev COP in nastavljanja pomembnosti prekinitev,

•	potrjevanja izhodnih in vhodnih signalov na vratah C( »handshaking«),

•	uporaba sistemskih registrov nima praktične uporabnosti.


Simulacija start / stop

Ukaz omogoča vklop in izklop  simulacije. Črno polje v oknu datoteke označuje mesto zadnjega v programu izvršenega ukaz.

Bljižnica:

Menujska postavka: Simulacija start / stop

Orodni gumb:


Korak po…

Ukaz omogoča izvajanje simulacije ukaz za ukazom. Črno polje v oknu datoteke označuje mesto zadnjega v programu izvršenega ukaz.

Bljižnica:

Menujska postavka: Korak po…

Orodni gumb:


Ponoven zagon

Ukaz omogoča ponovno izvajanje simulacije od začetka programa.

Bljižnica:

Menujska postavka: Ponoven zagon

Orodni gumb:


UPORABA VGRAJENIH ORODIJ

Vgrajena orodja so nujna pri analizi programske kode. HC11BROSIM ima vgrajena naslednja orodja:

•	Registri CPE, ki omogoča opazovanje in spreminjanje vsebin registrov CPE.

•	Registri vgrajenih enot, za  opazovanje vsebin registrov vgrajenih enot.

•	Sklad, za opazovanje dogajanja na skladu.

•	Spominske lokacije, ki omogoča opazovanje in spreminjanje vsebin spominskih lokacij, ki jih pokrivata vgrajeni RAM in EEPROM, ter registri vgrajenih enot.

•	Uporabniške spremenljivke

•	V/I vrata, ki omogoča  nastavljanje logičnih nivojev na digitalnih vhodih in spremljanje vsebine podatkovnega registra izbranih vrat na prikazovalniku.


Uporabniške spremenljivke

Ukaz odpre okno Uporabniške spremenljivke v katerega lahko vnesemo do 10 spremenljivk. Vnosu in nastavljanju  parametrov spremenljivk služi okno Nastavitev uporabniških spremenljivk, katerega odpre »dvoklik« v vrstici tabele spremenljivk.  V okno vpišemo ime spremenljivke, njeno dolžino v zlogih, predznak in vrsto izpisa.


PREKINITVENI VEKTORJI V SAMOZAGONSKEM NAČINU

V samozagonskem načinu zasedejo vektorji po tri pomnilniške lokacije vgrajenega pomnilnika RAM. Razlog tiči v uporabi skočnega ukaza JMP v deklaraciji. Deklaracija vektorjev je odvisna od vrste izbranega programskega pomnilnika. Primer deklaracije prekinitve za obe vrsti pomnilnikov:

•	Primer za EEPROM:

PVOC2	EQU	$DC

LDAA	#$7E	;operacijska koda ukaza JMP

STAA	PVOC2	;shrani na začetni naslov vektorja

LDD	#VECTO2	;shrani začetni naslov prekinit.

STD	PVOC2+1	;podprograma na naslednja naslova

•	Primer za RAM:

ORG	$DC

JMP	#VECTO2

Naslovi  vseh prekinitvenih vektorjev:

SCI   	$00C4 - $00C6

SPI   	$00C7 - $00C9

PAIE  	$00CA - $00CC

PAO   	$00CD - $00CF

TOF  	$00D0 - $00D2

TOC5  	$00D3 - $00D5

TOC4  	$00D6 - $00D8

TOC3  	$00D9 - $00DB

TOC2  	$00DC - $00DE

TOC1 	$00DF - $00E1

TIC3  	$00E2 -  $00E4

TIC2  	$00E5 -  $00E7

TIC1 	$00E8 -  $00EA

RTI   	$00EB - $00ED

IRQ   	$00EE - $00F0

XIRQ  	$00F1 -  $00F3

SWI   	$00F4 -  $00F6

Neveljavna operacijska koda $00F7 - $00F9

COP   	$00FA - $00FC

RESET 	RAM: 	$0000

EEPROM:   $B600


KONTROLNI REGISTRI 68HC11

PORTA	$1000      	Podatkovni register port-a A

PIOC	$1002      	Paralelni vh/izh kontrolni register

PORTC	$1003       	Podatkovni register port-a C

PORTB	$1004       	Podatkovni register port-a B

PORTCL 	$1005      	Podatkovni register port-a C z izmeničnim zapahom

DDRC   	$1007       	Smerni register port-a C

PORTD	$1008       	Podatkovni register port-a D

DDRD	$1009       	Smerni register port-a D

PORTE	$100A       	Podatkovni register port-a E

CFROC  	$100B       	Časovnikov kontrolni register s prisilno izmenjavo izhoda

OC1M   	$100C       	Časovnikov izhodni primerjalni maskirni register

OC1D 	$100D       	Časovnikov izhodni primerjalni podatkovni register

TCNT  	$100E       	16-bitni prostotekoči števec

TIC1   	$1010       	Časovnikov: 	vhodni prestrezni register 1

TIC2	$1012       	vhodni prestrezni register 2

TIC3   	$1014 	vhodni prestrezni register 3

TOC1  	$1016       	izhodni primerjalni register 1

TOC2   	$1018      	izhodni primerjalni register 2

TOC3   	$101A       	izhodni primerjalni register 3

TOC4 	$101C       	izhodni primerjalni register 4

TOC5   	$101E       	izhodni primerjalni register 5

TCTL1  	$1020      	kontrolni register 1

TCTL2  	$1021       	kontrolni register 2

TMSK1 	$1022       	maskirni register 1

TFLG1  	$1023       	register zastavic 1

TMSK2  	$1024       	maskirni register 2

TFLG2  	$1025       	register zastavic 2

PACTL  	$1026       	pulzni kontrolni register

PACNT  	$1027       	pulzni števec

SPCR   	$1028       	SPI: Kontrolni register

SPSR   	$1029      	SPI: Register zastavic

SPDR	$102A       	SPI: Podatkovni register

BAUD	$102B       	SCI: Hitrost prenosa

SCCR1  	$102C       	SCI: Kontrolni register 1

SCCR2  	$102D       	SCI: Kontrolni register 2

SCSR   	$102E       	SCI: Register zastavic

SCDR 	$102F       	SCI: Podatkovni register

ADCTL  	$1030       	A/D: Kontrolni register

ADR1  	$1031       	A/D: Register 1

ADR2   	$1032       	A/D: Register 2

ADR3   	$1033       	A/D: Register 3

ADR4  	$1034       	A/D: Register 4

OPTION	$1039       	Sistemski register

COPRST 	$103A       	Register COP kontrole(“watch dog “) in reseta

PPROG  	$103B       	Programski register EEPROM-a

HPRIO  	$103C       	Register pomembnosti prekinitev

INIT   	$103D       	Inicializacijski register pomnilnika RAM in registrov

TEST1  	$103E       	Testni register

CONFIG 	$103F       	Konfiguracijski register


RAZDELITEV NASLOVNEGA PROSTORA

Je odvisna od vgrajenih enot mikrokrmilnika. Nekateri imajo vgrajene registre s katerimi premikamo “položaj” pomnilnikov v naslovnem prostoru. Tipična razdelitev prostora v samostojnem načinu dela:

RAM	$0000 - $00FF

Registri vgrajenih enot  	$1000 - $103F

EEPROM	$B600 - $B7FF

ROM, EPROM	$E000 - $FFFF

*pri posebnem samozagonskem načinu:

BOOTROM	$BF40 - $BFFF